144 i77y. Apr. Maj. Jun^ 
ar det bekante Sago- trädet (Palma Cycas) om 
hvilket och den deraf tilredde foda, de flålle 
refande veta at talaj men ftorre delen (ä ofull- 
komligt och ftiljaktigt belkrifvit, at man ånnu 
år villrådig, hvars beråttelfe hårom kan anfes for 
paliteligail. Under mine flerärige refor i de 
öllre länderne, hafva tilfållen ej felats^ at när- 
mare underfoka och taga i ognafigte denna fa- 
ken, och fom KongU Academiea tilforene ej 
anfcdt ovärdige fin upmårkfamhet dylike ron 
om deffe aflågfne länders alfter, har jag tagit 
mig den friheten at ofverlanda följande korta an- 
märkningar härom, jänite et prof af fjelfva trä- 
det, hvari?f de lä bekante Sago - grynen tilre- 
das, i hopp at, oaktadt deras ofullkomlighet, 
de likväl bcvnget anfes. 
Sago -trädets ftorfta hogd, dä det år fullmo- 
get, gär ungetår til i6 å to alnar, och liknar 
mycket CocoSr och andre Palmtråd i fin forlla 
upväxtj men vid tiltagande ftorlek och ålder 
ftiljes märkeligen derifrän, ehuru de åro alle af 
et och famma llägte. Det fednare (Cocos) har 
en tämmelig rak, fmal och nåftan flat ftam, med 
en liten och ej juli emot defs hogd fvarande 
krona, deremot Sago-trådets år oformelig, vid 
nedre andan mycket tjock, och emot toppen, 
dår kronan börjar, fmalnar af i en conift: figur^ 
Lofven åro pinnata, med aflänge emot åndarne 
fpetfade blad, hvilka af Indianerne nyttjas til 
täckning pä deras kojor och hus. Grenarne 
fprida fig mycket yfvigt, och deras tjocka ån- 
d:ir äro likfom vridne pä fned ofver hvarandra 
omkring ftammen. Alt fom trädet fkjuter up^ 
torka de underfta bart, (dock ej högre ån 7 til 
