214 ^77 h J^^^- ^"g- S^P^* 
om ej for mycket Koppar varit deruti, då det 
kan gä til tredje gjutningen. Äfven ftannar al- 
tid litet Silfver qvar med Kopparen, Men det 
år af mindre betydande^ ty iädana omgjutnin- 
gar kunna göras ganfka många pä kärt tid 5 uti 
en och famma Digcl , och ökar täledes intet 
koftnaden mera än kolens ätgäng^ hela koftna- 
den ftiger ej til den fom upgär vid en drifiiing 
pä teft : man har ocklä hårjämte den formanen, 
at iä Kopparen uti metallifk form, i ftållet den 
uti drifningen gar in i teilen i flagg-form med 
mycket bly-kalk blandad, (ä at den ej lönar lä 
väl mödan at uttaga. 
§. 17. Den fom ej behöfver Silfret fexton- 
lodigt, kan fpara mycket bäde i arbete ock koft- 
nad: en omftåndigbet fom i fynncrhet förekom- 
mer hosGuil-och Silfver -arbetare, hvilka fål- 
lan arbeta finare ån efter ControU - ftadgan, 
I den händelfen torde en gjutning vara til- 
råckelig. Det Silfver, fom derefter ftadnat i 
plack - målen med Kopparen, bör da iållas der- 
utur med Järn, lä at en myckenhet Koppar 
följer med, och denna regulus gömmas läfom 
prxcipitans vid finering af en ny Silfver- poft. 
Kopparen äter, fom ftadnar i plack -målen, kan 
med Järn vidare uttagas och nyttjas läfom la- 
dan. Är fmäitningen riktigt utförd, bör ingen- 
Silfver-halt vara deruti> men i vidrig händelfe 
kan deruti ej vara lä mycket, at det en gäng ^ 
fkulle fvara emot Kopparens värde, och koftna- 
den at uttaga den, 
18. A t med tilhjelp afSvafvel flcilja Gull 
ifrän Silfver, kallas torr ikedning, och år uti 
män- 
