t77h Öd/ Nov, Dee. ^tp 
endaft komma aii på torktlitigeh rtied Hvetet he- 
la Sommaren, hvarigénom branden^ fom for* 
modeligen ålfkar fuktighet 4 torde foitörkas och 
/*e o 
forgas. 
f:ö, Mdnnt det gvääktigä mjölet i Hvetet itU 
börligen kan kalläs Sot? Forledét år lade jag, dert 
Julii, en myckenhet i vatten Uti an glas- 
burk, at fe hum det (tulle förhålla fig. Mjö- 
let kom efter ^ dagar i gåfnirig. Vattnet holl 
fig några dagar derefter grumligt ^ men kkfna* 
d^. Sotet begynte, den 31 derpå följande Au* 
gufti, at blifva grönt, och likföm briilgäs til iSri 
forftä början (Jun. 21), hvilkctt färg det Uédérft 
pä bottnen åniiU (den 8 Növ.) behåller, Det 
tyckes iäledes icke irinehålla hägra fortråndi 
åmneti. Ehuru iihn fynes Vara iiåfa på fpär^ 
oöh häfva likfom funnit nydkelenj ät fe hvai"- 
af det hårrorer, tyckes dock ingen åiiriU utredt 
alla forekomrnande omftåndigheter^ läföm; hVär* 
fore frill^ä aX hafva !, i ä 5 Söt - körri^ öch 
ljuka ax åfVcn la mänga frifka ? H vårföre en och 
fammä åker bär frifkt hvete^ men äll Räg-^loftaö| 
fom våxer deriblarid, år fotig ? Hvarfore på eft 
och famma rot finnas Sot-^x och frifka aic til* 
lika? ö. f v. 
Y z AN- 
Wgn Herr WåsSfRÖMs förfafenhetj hälla lig til tjd-s 
gande Generationen fritt för Sot, allenaft det ejup* 
blandas rned ähnat oberedt Hvete* Som intet fätf 
at förskorhma Sot -ax, kan vara lättare än detta, 
förtjenar det viflerligen at ytterligare beftyrkas åf fle- 
ra: ert ftädgad forfarenhet år i alla ftdana imnert 
. den lakrafte domaren ; ehdru fvärt det kän fynas af 
förklara otftken til och lättet äf medlets verkan. 
I 
