portion , fa at i Paris vore dubbelt , i Alger 41 , i 
Pondichery få når 6 gångor varmare, ån i Upla- 
lih. Denne rakning hade fin riktighet, om in- 
gen vårme vore ofrig, når Thermometern (lår pa 
fryspiinden, fom pä de vanligafte Thermometrar 
allenaft efter godtycko, eller ätminftone blott for 
beqvåmligher, blifvit fatt lika fom til grans imel- 
lan värma och kold. Men, fä vida kold ej bor 
anfes for annat ån en mindre grad af varma, år 
Jclart, at lä långe Thermometern kun falla lågre, 
och luften, i följe däraf, biifva ån kallare, fin- 
nes ånnu nägon vårme dåruti ofrig. Derfore, c* 
medan fäkra obfervationer å daga lågga, at Ther- 
mometern i Siberilk kold verkeligen fallit til 87$ 
grader under frys-punften , och troligt iynes , at 
han, åfven pä vår Jord, kan falla ån lågre, famc 
at näppeligen någon grans kan determineras i Na- 
turen, hvarcft all vårme aldeles uphorer; iå föl- 
jer, at råtta förhållandet imellan Climaters abfo- 
luta vårma ej kan determineras, famt at åtlkillna- 
den år ringa. Låt ofs, til exempel, taga den (lorfla 
hittils på Jordklotet obferveradé kold 871 srader, 
for den minfta mogelige gradat vårma, fa fiqne 
vi , at Thermometerns årliga medelhogd ofver 
denna No]l-pun6b, år i Upfala 93 grader, i Paris 
5)85 i Alger iii och i Pondichery ii8f grader: 
det år, at Climatet i Frankrike år allenaft del,- 
och inemot fjelfva^quator ej fy lie ft^-^^^ varma- 
re ån det Svenfka. Tages Noll-punéten på Ther- 
mometrarna ån lågre , blitver likheten imellan 
Climatcrnas medel-vårma ftorre. Hår fuppone- 
ras, at gode Thermometrar åro altid ofvikeliga 
Blått, mata alla varmas grader ; det år, at qvick- 
filN 
