1 68 1758. JiiL Ang. Sept. 
eller et Sjo-kort, år nödigt at veta des Latitud och 
Loi>gituci. Latituden är det fiimma Tom Polhogdeiij 
och giFver tilkånna^huru långt det fokta ftållet lig- 
ger Söder eller Norr om Dagjamnings-Cirkelen, 
yil.qaator. Den raknäs i grader pä ortens Meri- 
dian-Cirkel, hvars hela omkrets innehåller 360 
grader 9 hvardera af vid pafs io| SvenCka mils 
långd. Den ftorfta Bredd en ort kan hafva, år 
90 grader, ty den ligger under endera af Po- 
lerna och det längita mogeligt år ifrån iE« 
quator. ... ... 
Longituden åter vifar, huru mycket orten 
ligger Oiter eller Vefter om någon annan bellåmd 
ort: eller rättare, huru flor fkiHnad år imcli-an 
tvånne orters Meridianer. Denne ikillnnd raknäs 
antingen i Grader pä vEquator, eller ock i rid, 
hvilka båda {att komma på et ut: ty genom Jor- 
dens dageliga omruUande ©mkring Axelen, fram- 
ikrida ^quatorens 360 grader med en jåmn rörel- 
fe genom Meridianen inom 14 Timarj och alr.iä 
fvarar en tima emot grader j en minut i tid e- 
mot if minuter af en grad, och lä vidare. 
Hvad Polhogden angår, behofves allenaft 
en Obfervator, forfedd med tjånligt Inflrument, 
at når och hvaråfl man hålft vil, gora fig dårom 
forviffad. En refande eller Sjöman blir fnart var- 
fe en mårkelig ändring pä himelens ftållning, når 
han iårdas Norr eller Söder ut. Stjernorna om- 
kring den fynliga Polen höja fig mer och mer pä 
himelen, ju längre han fkiljer (ig ifrån iSquator, 
anda til des at Polftjernan, fom altid fyntes ftå i 
Horizonten , dä han var fjelf vid ^quator, 
flyttat fig fmåningom up til Zenit, då han hun- 
