170 175^- J^^* Aug. Sept, 
gon rattclfe kunde tagas, huru långt det lider på 
vågen. Nåilan den enda hjelpreda han i det må- 
let hårtils haft, har varit, at med Loggen ftun- 
deligcn utröna Skeppets fart och häftighet: där- 
efter ock den obfcrverade Latituden famt kofan, 
har han gjordt lin uträkning eller fit beftick, ac 
finna, hvaråft ungefärligen pä hafvet han vifta?» 
Men Loggen flär ofta mycket felt, ehuru man 
beflitat fig om des förbättring. Han borde ligga 
ililla ifrån den ftun4 han utkaftas , til des linan 
utlupit5 m€4i vågorna och hemliga ftromar fora 
honom imedlertid, ovifst huru långt fram eller. 
tilbak:a^ Man hinner ock ej fä ofta nyttja ho- 
nom, fom olika vader' ilningar oka eller minfka 
fkepets fart^ De Sand-gias eller uhr de ilåftc hår 
cils brukat at mata tiden, pl hviiken linan utlö- 
per, hafva ej heller varit pålitelige. Hvad un« 
der då, at Styrmannen ofta funnit hg mycket be- 
dragen i fin uträkning ? Hålft dä til Loggens o- 
pllitclighet lågges ovifelieten om kofan , fororfa- 
kad af vågornas och ftromens afdrift, famtaffvå- 
righeten at få ofta och noga utröna Magiiet-m- 
iens mifsvifning j fom det behofdes. 
På fafta landet gitvas val flera utvägar at fin- 
na orternas låge emot hvar andra, men Geogra- 
phien har likväl långe varit i ftor oreda, hvad 
Longituden angår, och år ånnu, dar inge Aftro- 
nomer haft tiifralle at gora fitt båfta. Man har 
mäft noia fig med Refandes ungeErliga omdomeii 
Gm vågens längd , efter tycke och hoft , fom of- 
ta flår mycket felt , och gemenligen lägger orter- 
na längre ifrån hvar annan , ån de vårkeligen åro, 
af orfak , at en refande ej kan lå noga gora af- 
