rakning for alla krokar och ojämnheter pa des 
vag. Åt aldeles på Geometri&t fått, medelft 
Irrianglars och Bafers matning, afgora faken, vo- 
ire väl det fåkraftej men fordrade alt for flor 
koftnad, når det kommer an pa, hela Riken och 
;ielar af verlden. Större delen af Frankrike har 
likväl i de fenare åren blifvit pä det fåttet afmått^ 
vid tiltålle af de dår gjorde många underfoknin- 
gar om Jordens Skapnad och ftorlek. Ailrono- 
mien mäfte dock i många mål racka iådana mat- 
ningar handen, och kan enfam gifva lä val Lon-» 
gitudenfom Latituden, om viffa dår til tjänliga 
ciifållen afbidas och rått nyttjas* 
Sädana tiliållen åro Manens Formorkclfer. 
Detjåna Aftronomerna likafom for Signaler, ac 
alle pä en gäng gifva ackt pä {ina Ur^ Når de 
fedan jåmfora fina Obfervationcr, finnes Formor- 
kelfen hafva infallit några timar eller minuter fe- 
»are på dagen i de oftligare orter, ån i de Ve- 
ftcrligare. Tids - fkillnaden år dä juft den fokta 
Meridian - eller Longituds - fkillnaden iraellan dc 
orter, dår obfervationerna blifvit gjorde, om de 
annars pä båda fidor varit med tilboriig aktfam- 
het tagne och Uren rått ftålde. Tildrogo fig Ma- 
nens Formorkeife oftare, hade det ingen nod med 
Longituden, ätminftonc pä Fafta Landet : ty dår 
år angelägenheten ej lä trångande, at ju obferva- 
torerne hafva tid at bref-våxla med hvar andra 
och anftålla flera Correfpondenta obfervationcr, 
om de ej åro nogde med de forfta. Pä Sjon, 
hvaräft lådan bref- växling ej går an, utan man 
vil ilrax veta utflagetj kunde uträkningen, gjord 
til en vifs Meridian, tagas i Hållet for vårkclig 
M 3 ob. 
