244 i/^jS. Od. Nov. Dec. 
at fnart ingen dag lårer blifva, fom icke har fin 
n otfvarandp obfervation uti någon förutgående 
Ssrus Alrfä år eller blifver fnart den ftorfta fvå- 
rtgiietcn afhulpen, fom hårtils legat i vägen for 
Longitudcns upcåckande genom Manen^ 
Den andra år ock til ftorre delen håfven, 
f^m bellod utifåttet, at pa fjon genom obferva- 
tio 5er utröna råtta tiden pä dagen, få noga, fom 
fiartii bf:b5fi^es. Utan at noga veta rätta tiden, 
konna hvarken de baira S jo-Ur eller Manen vifa 
LoDg)iiiåén, Probl-met år fannerligen ej ia lått, 
foR! det i föri]:a åfeende förekommer: i fynnerhet 
orn nåtremaj och då horizonten antingen ej år ren 
elicr aldeles icke fyncs» Kongliga Franfka Veten- 
f^~aps AcaderaieQ upfatte det^ ar^ ij^f , iäfora en 
fr tga, emot löfte om belöning for den henne båfl 
kunde befvar^. Mänge lärde profvade (ina kraf- 
t^y harpa, och gaf^o nyttiga forflag: den beröm- 
de Dan. Bernoulli fick ock belöningen; me4i 
Academien förklarade Hkvål, at Problemet ej än- 
nu var til dcfs fulla -nöje uplofi\ Icke dei|o mJii- 
drc och ehuru man ej iuifäila ftuqder i dygnet 
kan pä Sjon utröna rårra tiden til lika noghet, fä 
larer dock aldrig något klart dygn gä förbi, dä 
D-ian icke har några gangor tilfålle at nyttja Had» 
t.EYs Reflexions Qärant til at taga Solens- eller 
vifTa ftjernors hogder och därefter uträkna råtta 
tiden, dä man förut vet Pol-hogden. Befynn.er- 
ligcn kan det (ke medelft Solen om dagarna, och 
roedclfl ftjernors hogder i moigon-och afton- 
flcymningarna, ja^ jåmvål midt i natten, når Må- 
nen år klarikmande eller nåra vid och uplyfer ho- 
rizonten, fom nödvändigt bor vara ren och fynas, 
