2 174^- Jan. Febr. Mm. 
3a ja^ l)afmv for min bcl funnit, atom ocf , til 
af bcitifa cn cmicj ©uöj^ mul\c ocf ^tviébcr af %uuven^ 
Itué allena, intet annat t?tdltm'c, an Dege el|c|l oanfcn^ 
lige Dcf fafl til foraftanbc Fvof ota )ii'efj^ ocf lineers marcj^ 
f<il\>m unbenvårba bc{faffenl)eter, utibcmi» fmä ocf 
dnbelicien möiieliöa fiu-Delningar, fd moro be allena et 
l)69(t bfivertixcianbe jFidl, atltxInmlD ocf l)ela natuien 
av inrdttab af et oanbeliöit t^dfenbc,^ ocf en n)ii5^etii aff 
gtunb , ofrDer f)n)ilfen alt dnbeligit foifdnb l)dpna m& 
£>cf berdll be f)n?ilfa pd bef e fafer am^dnba fin 
tib, tville bem>ib, meb en n>oi'bfam tilKimpning pd md# 
ftaren, gom fdbane betraPtelfer 6fn>er be otalicja bei'U)ib 
forefommanbe md|lerjii)cfen , fom be förtiena, fd tilftdu 
jag , at ben fkfta öcf l)dlfDfammefla npttan af benna 
Idrbomen, rebanbei'mebu>Dvemmnen. 
®et anbra rummet i orbningen fortidnar ofornefe^ 
lijjen bet förtrdffeliga ocf faff otrolic^a c^agn ocf bruf , be 
larba t reban Euclides ocf Archimedes , meb flera be<» 
ra^ Äammerater t be gamla tiberne, men i fi)nnerf)et t 
befa fenare dvjt^ [)unbraben , Galilxus , Cartefius, 
Leibnitz , Neuton ocf flere mtat o,bva fifl af allcl)anj? i 
ba jltfa lineer , [)milfa mer eller minbre bbgta ifrdn be^ i 
xaé dnbepunfter* 3 bet be meb beraé ocf bet bef)dnbt;^ 
ga Algebrai(Ta rdfningé \åtm^ tilbielp , pdfunnit ocf an ( 
bageligen uptdcfa otaliga bdbe Theoreti(la ocf Pradi- 1 ^ 
(fa fanningar, ()tt)ilfa tilforne albrig^ ti^arit befante» ®eB j 
albrabeniga|!e Geometrijfa ferelfdlningar, up)tdlla^|ii 
* ccf uplofa^, nu pd berorbe fdtt meb en ogemen lätthet J / 
®e fPicfeligafle figurer o(^ gejlalter, til ^ab ting bet i 
t^ara md, famt ricftigafle proportioner, i be albraftt)d^|j I 
rafle tilfallen trdjfaé ocf utrdfna^ pd betta maneret tilp|| 
bet albranogojie. ^SJIeb et prb : be l)afn)a uti bennajii | 
funffapen funnit en f)ufn)ubnpcfel til bet biupa|l forbor^t, 
gabei 
