. I74Ö- Odob. No v. Decemb. 243 
blef den högra och långre fträlen fvagare til liu- 
fet, och deremot den vånflra kortare, liufare' 
och mera krökt. 6 dagar derefter och de nåft- 
fo!j:de, var, för Manens och dagsliulet fkul , fo- 
ga annat, ån den liufare delen af ilriman til feen- 
des, hvilken dä fom en mycket krokig, rödak- 
tig , och uprått label i Cometens nedgSng tedde 
fig. Annat hvad denne firiman angär , larer fö- 
ga hår i Norden kunnat anmärkas. Men längre 
löder-ut, der man för Polens mindre högd, me- 
ra fädt fe af Cometen om märnarne, innan So- 
len upkommit, iäfoni vid Lauiänne i Sveitzcr- 
land, har Herr Loys de Cheseaux d. 26 och 27 
Febr. om morg. obfervcrat, at denne ftriman va- 
rit delad i ^ ä 6 grenar , fom til en god diftance 
ifrän hvarandra blifvit fkilde ; iäibm af bemrte 
Herres tractat om denna Cometp. 1^8-162, med 
des figurer , kan aftagas* Detta har bättre kunnat 
fkönjas pä 1401 ärs Comet, (fom jag at anförde 
fidäl fupponerat vara den famma med vär,^ i det 
Jorden dä varit et tekn mera avancerad i fin orbi- 
ta, och närmare inemot Cometens perihelium 
(etter det fom tilförene blifvit vift ,) och läledes 
lägligare kommit at fe ätminftone nägot af detta 
artiga phenomene, jemväl om qvällarne; hvilket 
iif ^:te taflans figur til 174^ Handl. när man 
fly tter Jorden pä fin cirkel ifrån r til linien ncdan- 
före, tom kommer ifrän Y och S, endafl; med et 
pä-ögnande , kan inhämtas. 
Hade Herr Loys öfvervågat f lädane jämn- 
förelfer, emellan vär 1744 och 1401 ärsCometer, 
ler jag icke, huru han kunnat falla pä en 442^ ärs 
period med 1301 års Comet, fom intet har nägoii 
,R 4 öfver- 
