Oftob. Nov. Decemb, 263 
nas iWand dem , och fi fnart man nägoii fädan 
forfporjer, kartas den famma bort St honfen. Yt- 
terligare fer man til , at de ej ligga alt för tiokt d 
Iklorna pä hvarandra, hvilket kan fororiaka fiuk- 
dom hos dem. Och då mäfte man ej forfum- 
ma, at gifva dem nytt lof hvar tima hela dagen 
och natten igenom, och det fä tilrackeligit , at 
alla Matkarne pä en gäng kunna foda fig, och in- 
tet den ena faila medan den andra äten Man ar 
dä intet bunden vid någon tid, at fodra dem; u- 
tan lä iiiart man fer, at de hafva fortärt de löf- 
ven man gifvit dem , mäfte man ä nyo utfprida 
andra lof öfver hela lådan, och dermed fortfara, 
13 ofta man finner, at de förra äro aldeles förtärde. 
Deras omättelighet under den tiden har förvärf- 
vat dem, uti Langueäoc ^ Provence och Avignon 
det namnet, at de då kallas Maignans ^ hvilket 
ord kommer ifrån Italienfl^an, och betyder ?n/^n^ 
eller ftor-ätare och frSffare,^ hällt de ej al- 
lena hela dagen igenom , ifrån det dagas in til 
fent pä natten, mäfte hafva tilrackeligit foder, om 
man annars vil förvänta fig den nyttan och myc- 
kenheten af Silke, fom Matkarne kunna och för- 
piä Ipinna. 
8. §. Pä det man i intet mål mä förfe fig vid 
SilkesMatkarnas fl^ötfel , måfte man följande An- 
märkningar noga i akt taga. i!0 Måfte man al- 
drig blanda flora och fmå Matkar tilfåmmans i en 
låda, utan, fom tilförene omrört är, hvar och en 
ålder för fig ömfas i fina färlkilte lådor, under 
hela tiden iöm de födras ; Ty om man (liulle 
blanda ihop Matkar, fbm pä Stflkillige dagar blif- 
YlUitkjåkte, fä (kulle det äfven hända, at uti en 
