26 jyp'/, ^an. Febr. Mavt. 
fiota emot kropparnes folide particlar, hvilka 
altfå Ikola gifva denna materie någon rorelfc, 
och derigenom fjelfve förlora en del af fin 
egen rorelfe, hvilken del icke kan hafva et 
mindre forhållande til hela kroppens rorelfe, 
ån om denne kropps folide materie vore con- 
denferad uti en malTa, och derfore utaf fam- 
rna denfitet fom denna fina materien, hvilken 
enligt Cartefianerne borde vara af en abfolut 
denfitet, uti hvilken håndelfe, om denne kropp 
ikuUe vara fullkomligt fphasrilk, den famma 
borde förlora hälften af fin rorelfe, inan han 
hade igenom löpt en långd dubbelt florre ån 
fin diameter, hvilket Newton har bevift i 38 
Prop. Cor. 4. af fina Princ. Phil. Nat. Mathem. 
Defsutom och om alla fluida fkulle hafva en 
abfolut denfitet, och beftå af en fådan fin ma- 
terie, fkal icke heller en och famma kropp, 
fom med lika häftighet föres i fårfkilta flui- 
der, lida en ohka refiftance, hvilket likvål 
experimenterne ofverflodigt intyga. 
§. 9. 
Utom detta nu anförda argument emot 
Cartefii hvirfiar, kunna de icke heller förenas 
med flera andra naturens verkningar. At for- 
klara planeternes rorelfer uti elliptiika figurer, 
diktade Cartefius, fåfom år foruc nåmndt , at 
den hvirfvel hvilken om kringförde planeterne 
icke var circulår, utan at den af andra hvirf- 
iar ihoptrycktes, ti varigenom planeterne på 
de 
