^cifL Febr. Mart. 
utkommo forfta gängen på trycket år 167^, 
det Cartefianfka fyftemet förbättrat och genom 
åtildlliga tilåggningar förklarat, icke defs min- 
dre nåfian ofver hela Europa, det enda Eng- 
land undantagit, hade medhåliare och forfva- 
rare in til och med på 1730 talet, då det 
åndthgen helt och hållit utllocknade. 
§. 4. 
Ehuru det långe fedan blifvit funnit och 
updagat, at de Cartefianfke vortices icke på 
något fått åro låmplige at förklara de himel- 
ike kropparnes roreifer, och ehuru ingen 
Geometre eller Aftronom nu mera vil åtaga 
fig deras forfvar, fordrar likvål fammanhan- 
get af denna Hiftorie, at närmare vidröra den- 
na namnkunniga och af få många celebre mån 
dels forfvarade dels beflridda fråga, och i 
korrthet upgif% a de fornåmfla fkålen, fom un- 
dergråfva det Cartefianfka vorticalfyftemet. 
Då de grunder underiokas, uppå hvilka Car- 
tefius har bygdt ht vorticalf\'ftem , och hvilka 
i det foregående åro anförde, linnes at han 
egentligen antagit den principe, at alla rym- 
der voro af materie lika upfylde, och at icke 
något tomt fpatium {vaciiunf) fKulle finnas i 
naturen. Emecian defs hviriiar fåledes Ikullc 
hafva famma egenikap och tillika vara fluide 
kroppar, borde de åfven kunna fatta folide 
och hårda kroppar i rorelfe, och föra dem 
med fig med famma rorelfes häftighet fom 
de 
