lo i^j^^j ^an. Febr. Man. 
terne omkringforande hvirfveln icke var fjelf 
circulår, utan lika fom ihoptrycktcs pä vifla 
flållen af andra uti verldsrymden varande 
hvirfiar, fom voro på olika fått difponeradc 
i anfeende til värt planetfyftcms hvirfvels me- 
delpunA. Derigenom fkola fåledes den flora 
hvirfvelns fårfkilta delar, i hvilka hvarje pla- 
net omfores, icke alenafl ihopdragas utan ock- 
få pä de ftållen foras med florre hafiighet, 
emedan fäfom han fjelf yttrar flg: . Ubi fpa^ 
tium vorticem toturn & magnum fijjfematis planeta» 
rii iucliidnis ft latins, ibi materia vorticis lentiM 
fluat Ojiiam ubi anguffiiis. I denna förklaring 
fynes Cartefius likväl haR^a förgätit, at pla- 
neternes perihelier och aphelier icke åro ftäll- 
da emot famm^a punder pä himeln, och at 
deras omloppsbanor fälunda icke efter famma 
led ihoptrycktcs. At ån vidare och närmare 
kunna låmpa den flora hvirfvelns materie til 
fma behof\^er, at derigenom förklara phoeno- 
inenerne, foreflållte han trenne Elementer af 
materie, hvilka fkuUe ixinehälla fammanfått- 
ningen af all verldslig materie, af hvilka det 
forfla elementet tilhorde Solen och alla fix- 
fljcrnor, fom deraf fkulle beflä, af det andra 
elementet beflod all den ofriga verldsmaterien 
i himlarymden, och af det tredje voro Jor- 
den och alla de ofrige planeterne. Det andra 
elementets particlar antog han vara af den 
befkaffenhet at de, fom voro närmare til So- 
len, ockfä voro mindre, och florre och florre 
