86 J2'P7' •^P*'- ^^i- ffiin- 
II. ^ 
Det fom egentligen gaf Bernoulli anled- 
ning til ny underfokning af Cartefii hvirflar 
och defs fyflem, var den af Parififka Veten- 
fkaps Academien for är l*]SO framfatta pris- 
fråga, fom år följande: Quelle efl la caiife de 
la figiire eiliptique des orbites des planetes, et pour 
guoi le grand axe de ces ellipfes change de pojl- 
tion; ou ce qiii revient au meme , pourquoi kur 
Aphelie, ou teur Apogée repotid fiicceffwement ä 
differens polnts du cieL Af denna fråga fynes, 
at bemålte Vetenlkaps Academie ånnu ville 
fåtta Newtons icke alenaft förklaring om or- 
faken til planeternes elliptifka rorelfer^ utan 
ock geometrifka bevis til de famma, hvilka 
Newton mera ån et hälft fecle förut upgifvit, 
uti ny fråga, hvilket var få mycket mera 
oforvåntat, fom den celebre Varignon, leda- 
mot af denna Academie, tillika med ofrige 
geom.etrer och ledamöter af den famma hade 
långt förut erkåndt Newtons gravitations fy- 
fiem. Deraf borde man tillika anfe famma 
Academie at vilja få godt fom på nytt invi- 
tera den tidens geometrer, at underkafla Car- 
tefii fyflem en ny profning och underfokning, 
cm icke det åndå torde med naturen kunna 
förenas. Ibland dem, hvilka til Franlka Aca- 
demien inkommo med fina tåflings -fkrifter 
ofver denna framfatte fråga var Bernoulli den, 
fom vann prifet for fin til Academien ingifna 
Diflcrtation under följande titel: Nouvelles 
