1 82 ^uL Aug. Sep t. 
Våxer omnigt på tråd i Barr - och Lof- 
fkog; men fparfamt på gårdesgårdar och fie- 
nar. Finnes ofveralr. Kan famlas til flor 
mångd. Har vanligaft gräagtig fårg; men ofta 
ockfå fvartgron. Ar vanligen i| quarter lång. 
Har fmä runda och hvitagtiga frudifications 
knölar, (Tubercula) fom fitta ofver en led: 
delTa åro icke betoefna; m.en nyligen af Hr. 
Lands-Camerer. Ljungh fundna. De åro vida 
fkilda ifrån de tubercula farinofa aperta, fom 
altid finnas til myckenhet. Har befk fmak. 
Innehåller mycket färgämne, hvilket kan ftarkt 
fåfias. Tyckes blifva mycket lönande for vå- 
ra fårgerier. Prof Hagen angifver den for at 
gifv^a rod fårg; a) men mig har det icke lyc- 
kats. Fårgnamnen blifv^a ofta förblandade, Ii- 
kafom nammen på Lafvarne. Fårgorna 
gora ej eller altid lika intryck i allas ögon; 
hva- 
d) Hiftor. Lich. pag. 139. 
F) H. Ferbcr berättar, at i England i Leith til- 
verkas rod fårg af L. Snxnfilis. Se Hagens- 
Kift. Lich. Jag har på många fatt forfokt 
denna; men aldrig fatt rod fårg dåraf. Skulle 
dårfore tro, at dec år L. Tartnreus , fom ger 
\ orfeiikn, hvilkens tilverkning jag anfer kunna 
^ fyOelfåtra 200 perfoner på nåmnde flålle. Det 
blefve hår en fior uptåkt, om rod fårg kunde 
fås af L. Saxatilis, fom hos ofs år den omni- 
gafle af alla. L. Parelhis och L. Roccella hafva 
ockla af nåftan alla auftorer blifvit angifna 
for at gifva rod fårg. Men jag har flerfaldi^a 
