^^^5*- -^P^- ^83 
hvadan olika begrepp gifva anledning til olika 
namn. Jag kånner en iård irian, fom ej val 
kan ädkilja färgorna. Sålunda hvad en kal- 
lar cobr ochracms eller aurantiaciu , kan en an- 
nan kalla coior riiher, fiif^^^^ eller purpur af cens^d) 
Denna låter vål efter torrkning gnugga eller 
flota fig til pulver. AtOvilliga vackra moder- 
na fårgor kunna dårar fås, ibm kunna fes af 
profverna. I ftort blir den ej fvår at hand- 
tera. Dock duger den ej fä vål ,til ullfårg- 
ning; ty den faller fig vid ullen och blir fvår 
at frånfkilja; men vål til garn och tyg. 
Defsutom år ull fvåraft at fiirga; ty den har 
mycken fettma, fom år fvår at frånfkilja» 
Den drager ock måfta fårgen: garn drager 
mindre fårg: och klåde eller tyg minil, 
N 2 På 
gånger, pa alla vanliga fatt forfokt deffa, och 
aldrig kunnat få miniia tekn til rod fårg» 
Såhjnda Ikulle jag hafva anledning åt mifs- 
tanka mifstag på namn. Vår L. Parélkis, fom 
våxer omnigt i Hallaud, ger endafi en gråagtig 
oduglig fårg. 
ir) Color aurajitiacuf kallas coIor ruber: fe WsIt 
om L. Barbatuf. Det vore dårfore onöceligit, 
at fårg-lexica blefvo fullkomligare utarbetadej 
och namnen på flera fprak nptagna, 1 fynner- 
het de latinfka och franfyika. Herr Chn Fr. 
Prångens Farbenlexicon, Halle ii?y2 , har va- 
rit mig en god hjelp; ty fårghenåmningen år 
ganlka fvår; men des ihopfatta lyfKa ord lata 
ej altid få vål i fvenlk ofverfåttning. 
