Juh Aug^ Sept^ ^ 273 
2I det geléacktiga åmnet i Spiritii vini varit 
förtärt (gelatina ex parte confurata), få heter 
det dock, talem fere accepi quaiem mare alit , 
eller at den nållan varit få fullkonnlig fom den 
i Hafvet befinnes lefvande. Vidare berömmer 
han fjeli, at den fortråffeligen noga blifvit afri- 
tad (delineatam accaratiiTime trado); Men om 
man icke har des fvagare ögon, finner man at 
den knapt medelmåttigt blifvit teknad 5 Fig. 3, 
til ex« vifar den med jämn brådd , och Fig» i. 
vifar den famma -inlkuren och uddad: en alde- 
les oforlåtelig mctfars o. £ v. Flvad befRrif- 
ningen angår , inftåmmer han med Forskål, at 
Sjökalfvens^Kropp år kretsrund och ofvanpä 
kullrigare, Afvenfå någorlunda beträffande Fläc- 
karna 5 och ännu närmare i anfeende til Armar- 
nas beikaffenhet famt jåmvål at de åro förfed» 
de med de ofvannåmde fmå loiven på fma ftjel« 
kar, hvilka lof af honom kallas coiyledones pla- 
ni pedunculatL ■ — Armarnas antal har han ockfå 
funnit utgöra 8 på de fraärre Sjökaifvar, men 
på de ftörre 10; hvilka altfå måtte, at nyttja 
hans egna ord, ovanligen hafva vegeterat 5 et 
ord lika få olåmpeligt til et Malk-Kräk, fom 
ät fäga det hornen på en Oxe vegetera. Men 
Pauas har i raidten under Kroppen blifvit var- 
fe en fårlkild och mindre Spegel (niicleiis 
corpus adnatum,), matt-åttakantig på de mindre 
Sjökalfvar och tiokantig på de ftörre, Mven 
förfedd med fina. fmårre greniga Armar lika de 
llörre, famt en aflång öpning på denne Spegel 
imellan hvarje par af de fmå Armarne. Denne 
uptåckt, fom den bortfrätande Spriten gjort 
fynlig, är betydelig, och har Förskal förmode- 
ligen fådant icke kunnat märka på de lefvande 
