4 1788* (^^^^- Febr. Mart. 
fynt väder: men häraf fororfakas dock aldrig, 
hvad egenteligen fått namn af Hägring, 
Vid forlj nämnde tilfåiiigheter, mårkes altid 
den enkla lag, at Objecler, fom från ögat bort- 
fkymmas af någon ogenomflånlig kropp , vare 
fig land eller vatten, göras dåraf omårkelige, da 
de tillika blifvit fånkte under den vanliga och 
jiorifontela flråi- brytningen. (Linea Lncis). 
En verklig Hägrings ka?i däremot gora de 
Ohjcclcr fynlige ^ hvilka ej allena fl år o hnrtp^yyn- 
dc af nigot hinder utan äfven mycket ^.flagfne un- 
der Horifonten och defs ftralhrytningav. 
Större delen af Sjö-mån, och beiynnerligen 
Skär-kariar pä våra Nordifka Kufter, hvilka 
under Vär-tid hafva lågenhet at betrakta Hafs- 
rymderna , fä i fynnerhet mårka de fålfama- 
fke verkningar af detta Phénomen *). 
Safom tjenftgörande vid nya Sjö - Carte- 
Verkets goromäl, har jag afven under 45 nig- 
naders villande pä våra Hafs-kufter, träffat åt- 
fkilliga af deffa håndelfer, fom vid befl^rifnin- 
gen här, til en del, lemnas rum. 
Nyhamns Bak, vid Finfina fegelleden ge- 
nom Åland, är frän Flisö-berget i Fcgie Soc- 
ken, aldeles inom fynkrets j kan dock aldrig 
under vanlig luft-llållning, härifrån blifva fyn- 
lig, om ände båfte Tuber dårtil fl^ulle nyttjas, 
^ ^ 
Hägring ar fordenfkuli famma phénomen, tom KAL>f 
uti "k. Acad. Handl. är 1745 p. ic^. om:ahir 
ibland Mjrlien til Väderlek: Då Holmar, Klippor 
och Skogar, Ibm ligS^^ länge ifrän, tyckas höja lig 
np ifrån vatnet, och /2ci Galhor, p. 105; öar 
bygga, 109; Bergen och Landet gillra eller tom 
undre taj^a (knllra ; Germ. T)k Kninnung ; Holland. 
de Opduiiiiiig; Se JoH. G. BliscH Tracf, duo Optict 
Argiiia. lUvib. nSj, /;o. 
