de en tilråckelig tid varit utfatte for en torr 
och klar luft, år tämeligen beftändig, ocli 
vinnes fortaft, om de utfåttas for en ftark di° 
geftrons varnie. 
Jag har federmera omgjort deffa förfok med 
järn uplöft i Vitriol-fyra, Salt-fyra och Kungs* 
vatten och altid funnit at den dårutur nedflag- 
ne Berlinerblån vagt i det nårmafte 540 proC. 
emot Järnet, fedan den långe nog varit utfått 
för en temperatur af 17^ til 20°, dä himmeln 
varit klar och luften i rummet torr. 
Samma utflag fick jag, dä til Järnets ne* 
derflag nyttjades Blodluter, tilredde af olika 
proportioner Alkali och Rerlinerblå. Bergman 
foreflog at til en del Bérlinerblä taga | del Al- 
kali, fom erhölls genom detonation af lika de« 
iar Vinften och Salpeter. Tii mina förfok 
nyttjade jag vanligt Vinftens-falt och variera* 
de proportionerna ifrån f, | til | dåraf emot 
I del fin Bérlinerblä, men fann ingen fkilnad 
i précipitatets myckenhet: ej heller då mitt 
Alkali förut, genom tilblandad oflåckt Kalk, 
var caufticeradt. 
Jag trodde mig altfä vara berättigad at fiu- 
ta, det man af et utur en jarn-uplösning, nie- 
delft den pmnåmde Blodluten, vunnet neder- 
flag, fedan det, pä nyfs bed^rifna fått» blifvit 
torkadt, med tåmelig noghet kan uträkna 
uplösningens järn-halt: famt af 540 delar af det 
förra gifva tiikänna, at 100 delar metallifi^t Jåra 
varit uplöfte, 
Bergman fann at en del af précipitatet 
fvarar emot — del af Järn? hvilket förhällan- 
