1788. ^tiL Jug, Sep t 167 
men jag tycker da mer om Formlen ^ 
elier en annan, fom jag nu vill anföra: 
Om AMBD (Fig. 4.) är en Elliptifl^ Meri- 
dian, och A0/3D en cirkel^ hvaraf denna Ellip- 
tifka Meridian år en Orthographifk projeélion. 
Om vidare O och M åro tvänne motfvarande 
punkter, OM perpendicuiår emot Eiiipfens plan, 
och man drager OC och MC, blifver CM ^ 
CO. Cof. OCM =: AC. Cof. OCM riCof. ÖCM. 
År åter J cirklens A0/3D lutning emot pro- 
jeäions -planen 5 blifver Sin. OCM zz Sin. J. 
Sin. AO. Nu år BC = — ; Cof. J = i - 2 
230 
Sin.^ (IJ), fåledes 2 Sin.^ (iJ) zz 1 ^ Cof. J 
, — — • — =1 och Sm/ (j J; 
230 230 230 
tz hvaraf man far J — S^^j 20', 41% 26, 
460 
och har fäledes den vinkien bekant. 
Vidare år AO den vinklen, fom vi kallat L; 
om man fäledes gör Sin. L. Sin. 5^, 20', 41'', 26 
zz Sin. x, blifver Cof. x den Radien, fom föktes. 
§. 24. Formlen 2 Sin.^ (f x) ~ i — Cof. x 
gifver fkiinaden imellan Eqvators Radie, och 
Radien för en gifven Latitud. Om T är an- 
talet af Famnar, fom Eqvatorns Radie inne- 
håller, kan man af Formlen 2 T. Sin.^ (| x) 
zz T — T. Cof. X, finna alla Jordens Radier 
i Famntalj med mycken noghet 
Må 'Exem" 
