i8o2, Apr. Maj. ^un. 8? 
fatta den hvita kulan, och tydeligen utmärkt 
fjelfva de trådar, fom fynas fåflade vid fröna. 
(No v. pl. gen. p. 3. t. g.) 
DiLLENius, den flore kännaren af de Lon- 
gifte alftern, hade icke tilfålle at betrakta Tar- 
gionia lefvande eller i fårikt lynne, har fålcdes 
fagt foga mer derom än hvad Micheli up- 
gifvit. Några tvifvelsmäl hyfer han likväl om 
de fruktämnens fl^apnad fom fynas vid bladens 
kanter, och anfer dem fortjena upmårkfamhet, 
hvarfore han tillägger: „Qui virentem & flo- 
5^rentem videbunt planfam, examinent accura-i 
j^tius/* (Hift. mufc. p. 533.) 
Den växt fom Commelyn omtalar, växande 
i Belgien, år ingalunda Targionia, emedan han 
fager den förekomma pä lika flållen med ^un^ 
germannia epiphijUa, neml, på tufviga och kärr- 
aktige trakter; då deremot Targionia icke träffas 
på andre ån klippor och bergacktige flällen. 
GoRTER har ockfå aldrig kunnat finna den. 
(Fl. Belg. p. 301.) 
Den flore von LiNNé, fom åfven fakna- 
de tilfället at betrackta Targionia i lefvande til- 
flånd, har likväl icke illa befiämt flägtets känne- 
märken, fåfom beflående in Cahjce bivalvi globim 
indudente. Men Schreber har, få mycket 
underfokningarne af den torra växten tillåtit, 
jkont befkrifvit denna Cahjcis inre delar; valvler- 
nes dubbla hinna; märket; den vid Calycis ända 
befintlige verruca, fom han tror vara en han- 
nens del; de kådjclikt förenade trådar, vid 
G 2 hvilka 
