328 jSo2, o SL Äfov. De c. 
ten ofta anfcnlig få att de blifva nog clavatag 
t. ex. C. iiiontana, men detta forgär fcdaa 
'^{laniina åro aliallna och kan fåledes ej tiena 
till Hor råttelfe. Hos andra äter dar tjockhe- 
ten vårkligen beror af mycket tått tillfamman- 
fittande fquanue eller dylikt t. ex. C. ericeto- 
rum och faxarilis, famt aldrig foråndras, dår 
fortjcnar det viflerligen uppmårkfamhet. Åf- 
ven få hos dem fom altid hafva hannaxet myc- 
ket foalt i fynnerhet om fqnamae tillika åro 
convolventes fom pä C. globularis, depaupera- 
ta m. fl. och fåledes aldrig varit tjockare. 
S p I c tr L ^ , 
Skiljas från Spicae dårmed att deras brad^eolse 
altid åro fubampled:entes famt nåflan ftåndigt 
fqisamace^e, åro altid fullkomligt fefliles med 
rachides fom uppkomma genom firåets del- 
ning fullkomli^ej direde ffån defs mafla och 
åro tjockare vid bafis famt trekantiga utan 
nås^on vaginula. De åro altid denfifloras och 
formera merendels tillfanmians likfom en fpi* 
ca compoiita. Alla åro de androgynas (för- 
utan på Carex mucronata). Squamae åro altid 
ampiecfentes, fitia altid mycket tått och blom- 
morna altid diOigmatic^e (förutan C. capen- 
fis, curvula, hcteromaRa och baldenfis)* Dc 
tillhora enfamt Cariccs fpiculata? ty grenarna 
aF fpic<« hos MuUifpicata? compofitee böra ej 
få detta namn. 
Spica 
