SÖ 
Jan. Febr. Mart. 
den vara cirkelrund (Amoen. VII. p. 394): 
Bonnet tyckes vilja hafva den grenig fåfom et 
Stamträd (Contempl, ed. 3, T. i. p. 87. 92): 
och Donati (H. N. de la Mer Adr. p. 20) me- 
nar at den år fåfom et Nåt med fina trådar 
och mafkar. Det jfynes då at hela Kedjan eller 
det klingande begrepet dårom vil gå förloradt. 
Et Syftem år likvål nyttigt, ja ganlka nödvän- 
digt: derföre hade Gud Djuren fram for Men- 
ni/kona, at han /kulle fe huru han ikulle näm- 
na dem (i. Mof. 2: 19. 20). De gamle visfte 
mycket i Naturen, men de låta Syflern eller 
Namn och benämning förfalla 5 det ftadnade 
derföre i mörker* Vi hafve i fednare tider 
ganfka vål begynt at med Syftemer undanrödja 
en vidare Förmörkelfe, men man tyckes hafva 
gått ifrån ändamålet, då man velat utleta och 
framlägga Skaparens Syftem. Skaparen har 
föigt et Syftem fom paffade for Naturens rörel- 
fe, beftånd och Varelfernas inbördes biträde 
och tjenftverk: vi behöfve et Syftem (om vi 
juft på en gång vilje bjuda til at omfatta hela 
Naturen) endaft nödigt för at fårit lära kanna 
Naturen; det vore önlkeligt nog at förft finna 
det fom gagnar ofs i den vågen , det ikal lätta 
vetenfkapen och det Ikal gagna ofs, låt vara 
at det finge et mindre prunkande namn och al- 
lena hette Syftema artificialj, alienaft det vore 
Naturae confultum, och det båfta at göra ofs 
g a g n - 
5. 6. 
v. LlNNé fåtter Malkkråken nåft efter Yr- 
fån och börjar med de odölgde Malkkräken, 
eme- 
