Jan. Febr. Mari. 
*3 
äro ganlka nåra beflågtade och likfom tagne 
af de förre och inqvarterade uti fina konftiga 
Boningar : Man fattar lättare kunikapen om de 
fenare fåfom mera fammanfatte i anfeende til 
deras betäckning, fedan man förut lårt känna 
de enklare* 
5. 8. 
Det år fåle des rickrigt, at til ex. Snigeln 
har mycken likhet med de Kräk fom äro in- 
qvarterade i Snåckikal; men deraf följer icke 
at både den förra och de fenare Kraken åro 
et och famma flag, ty då fkulle Snigeln åfven 
vara få danad at den ockfå fkulle kunna byg- 
ga fit Snåck/kal o. f. v. Viile man nu fatta al- 
la deffe tilhopa under en och famma under- 
deJning eller Clafs, få blefve ju ingen indel- 
ning utaf, då vunnes ju icke hvad man genom 
Syftem bör föka och fom åfvanföre är bevift 
våra högft nödvändigt (§. 6.). Skalle man in- 
dela Ma/kkråken endalt efter fjelfva Kräkets 
utfeende, det år fammanflå både de nakna och 
betåckta Kräken i den mon fom Kraken likna 
hvarandra: huru fkulle man då någonfin få rått 
på de fenare i et fådant Syftem? de måfta 
Musflor och Snäckor m. fl. får man nåftan al- 
tid torna eller utan des innevånare: Man kun- 
de ju då aldrig få rått på någon Snäcka eller 
lära känna den, då indelningen endaft blifvit 
bygd på hvad man fållan lårer känna ^ neml. 
Kräkets utfeende. Et fådant Syftem komme fåledes 
at blifva aldeles obrukbart, emedan det icke 
kunde nyttjas. Muller har derföre, åfven in- 
tagen af den inbillade Methodus naturalis, 
myc- 
