tSo^, Jpf. Määj. ^un. ns 
flark orange åt yllet. Efter långre eller kor- 
tare tid macererad fås olika fkona nyancerin* 
gär pä filke med mycken glaritSj fom nåftan 
kunna drifvas till eldsfårg. Befytinerligt år 
att den ej tål mycken vårma^ fäfom kokning* 
2. Med vinden och C b. får yllet en ikon 
lefverbrun fårg^ och liiket likafå. 
3. Efter 1 methoden blir ullgarnet blekare 
Orangefårgat I men tilket deremot får en hog 
klar och gläntfande orange* 
4* Efter g:dje methoden fås Otroligt mån* 
ga fårg foråndringar. Satfen blir ftrax hogft 
orange fårgad, och godfet åfven få innom en 
half timma; men får den flå ett dygn, får yl* 
iet en brun gul^ mera brun och omfider öli^ 
ve fårgi Silket vinner härigenom mänga fl^o* 
iia nyanceringär ifräri ölive till brunt 
5. Enfamt med knfalt får filke deraf etl 
flcofi ljus Ifabelle; men ullgarnet foga* 
6* Med Saltb. och lutfalt får yllet en lk6a 
lefverbrun fårg, likfom filket. 
7. Om ^ qvintin vål fkoljdä^ torrkäde öch 
fedan piilveriferade blandas med 18 gran con- 
fjonell och flålles på varmt ftålle att rllåcere- 
ra en flundj med | qvarter ilromvattenj och 
fedcrmera deruti hålles ett qvintin eller något 
mera TenncompoUtionj med litet crem. tart. 
och hvit flårkelfe, hvarefter gods^ förut vål 
uppblott, (^fom bor Hce med allt fom fårgas) 
lågges deruti, och fåttes pä ett ftålle af 70 till 
gö gr* vårma^ få får yliet, efter ett par tim- 
mar, 
