i8o^, Apr. Maj. ^un. ijg 
Grå och rod mergelfkifFer. Styggforsfen. 
Bergbeck utgör ofta fmå ådror i Digerbcrgs 
grå kalkften, och bergolja har ofta genom- 
trångt den, gjordt den mörkgrå och roijes 
fnart af lukten vid fonderflagning, hos eu 
del kalkfien vid Dalby. 
LedkifFrar, tunnll^ifrige , ijufare och mörkare 
grå, med mer och mindre halt af bergfett- 
ma och kalk , åro förut nåmde vid Osmunds- 
berget och Vikarby, tillika med Walkleran. 
Stenvandlingar åro få vål i kalkflenen fom 
fkifFren mycket allmånna, men i fandftenen 
mig vettcrligt inga träffade. Deras låge i 
bergen åtföljer altid lagrens flåilning och lut- 
ningsvinkel. Ortoceratiter , få kallade cryftall- 
åplen (^forftenade Echini), Entomolithus para- 
doxus, ammoniter med flått fkal, Anomia pc- 
Äen, Turbinitcr, och Nerititu vid. Alsarby, 
Digerbergs och flere kalkflensbrott. Små ano- 
mier och entrochiter vid Osmundsberget i kalk- 
fien. Et llags buktade cylindrer af gåspennas 
tjocklek, formodeligen tilhorande Serpulas ge- 
nus, i Digerbergs kalkften. Små råflade ano- 
mier,jåmte aftryck af okande hafskråk, Zoo- 
phyter och våxters delar emclan lagren uti Ofi- 
mundsbergs och Wikarby fkiffer. 
c) Malmfång och Imshollsnytta, 
Af de be(krifningar Hr. Cronftedt uti defs 
Mineral Hifloria låmnat ofver grufvorna i 
Silf berget, Hogsmyra, Dunkholsbacken, belåg- 
nc 
