9 2 
Apr, Maj • Jm> 
betäcka den fam ma och 'ännu tydligare vifä 
fig för microfcopet. De äro äfven för blotta 
ögat nog märkeiige och kännas lätteligen med 
fingren fåfom utfläende, hvaraf ytan blir full- 
komligt fmåknottrig, liknande det få kallade 
cbagvin . Hela Lafvens utfeende är för of* 
tigt eget och olikt de andre Sköld-Lafvarnes. 
Td fit väfende är han af en faftare nog hård 
läderlik fa m man fattning än de fläfte af fam- 
rrva famille, hvarföre den ockfå merendels 
altid finnes til någon del rämnad i kanterna. 
Liknar närmaft Rigg-Lafven (L. Hirfutus) 
fom vidare fkall beikrifvas, men är icke få¬ 
fom den på undra fidan hårig. Den varietet 
af L* F elleus fem af Do&or Liljeblad nam¬ 
nes för L Grifeus uti des Svenika Flora p. 
337, är ej annat än L, bivfntus . Se nedan- 
före. Fröredningsdelarne på denna Lafart äro 
ännu obekanta* Torde få kalias: 
Grå*Laf med Sköldlikt blad, uppå grått och 
hatt, i kanten flikigt5 under fvartbrunt. 
fmåknottrigt. 
Tah- TJ . Fio. 3. n) vifar en medelmåttigt flor grå- 
laf på öfra fidan. A) Undra fidan däraf til en del af* 
fkuren, dock få at rotfäftet märkes och de därifrån lö¬ 
pande fmå trådar, c) en bit fedd genom microfcop, 
hvangenom de uphögde prickarne på undra fidan tyd- 
ligarc föreftälies. 
4, L1CHEN polyrrhizos. Tab. II. Fig. 4 a - d. 
L. peltatus cinere i-glaccus pun&ulatus lobatus 
ngidusj fubtus ater hirfutus villis raraofis. 
