jf^pö Oä, Nov. Dec. ^ 
domen föreftållt denna låra om Jordens rörel- 
fe omkring Solen, ehuru de grunder, uppå 
hvilka han den iamma byggde, icke hafva 
kommit til denne tids kunfkap, i anfeende 
hvartil Copernicus anfågs, at lika fom å nyo 
hafva upvåckt det gamla Pythagoriil^a fyfte- 
met. Ehuru enligt detta, efter fin nya upfin- 
nare kallade Copernicanika fyftemet, alla ph(s- 
nomener uti planetfyftemet mycket båttre och 
med naturen enligare foreflålldes och förkla- 
rades, kunde man likvål ånnu icke fäfom 
förut år anmärkt anfe det fäfom med full 
geometrifk vifshet vara beftyrkt. Det antogs 
fäledes, fäfom med naturen mycket mera of- 
verensftåmmande ån det Ptolemaiika fyflemet, 
af alla den tidens kunnigare Allronomer, hvil« 
ka kunde ofvertala fig at förklara de Skrif- 
tens ftållen , i hvilka Jorden omtalas fäfom orör- 
lig, at vara afpalfade efter den mindre kun- 
niga hopens begrep. Man kan icke undgå at 
liårvid anmärka, at den for fin tid flore 
Aftronomen Tycho Brahe , hvilken genom 
lina obfervationer til en flor del lagdt grun- 
den til Aftronomiens ifrån hans tid tilvåxan- 
de fl<ick, förklarade det han fann Copernici 
låra vara med naturen mycket mera ofver- 
ensftåmmande, men at han af vördnad för 
den Heliga Skrift åndä icke kunde antaga den 
famma. Imedlertid och ehuru Copernicus ge- 
nom fit fy (lem mycket båttre förklarade phoe- 
nomeuerne uti planetfyficmet ån det kunde 
F ' 5 ike 
