i'jg6 Oä. Nqv, Dec. 243 
ken var i Keplers tid icke kommen til dea 
.höjd, at han kunde uplofa detta problem ge- 
nom någon diredl method, hvilket han pro- 
ponerade fålunda; Arc.am fev.ilcirculi ex qnöcun- 
que pimSro diametri in data ratlons fecarc^ hvar- 
til han lägger följande: Mlhi fnjjicit credere fot- 
vi a priori noii fcjje prouter arcus & Jhius 
Brs^oysvsiccv y Erranti mihi qul viain moiiflrauerity 
is mihi inagnus erit Apoilonlus. 
Ibland de obfervationer , hvilka Kepler 
jemte lina egna nyttjade uti alla deffa nu om- 
talade underfökningar, åro åfven mäagfaldiga 
aF Tycho Brahe, och har Kepler utfordt åim 
tillika med deras jemnforelfer, och alla til 
utredandet af verldsfyrcemet i föregående on.- 
formålte fammaniattning horande calculer, liti 
fma Commentarier de Motibus Stellce Martis, 
Det fom Kepler for ofrigt fann omöjligt, 
nämligen at genom någon direét method up- 
lofa det af fig framfatte problem, har ieder- 
mera påumnits, och åtlKilliga methoder der- 
til af detta feclets Geometrer blifvit upgifna. 
I mediertid hjelpte fig Kepler håruti fä godt 
han kunde genom fin indireAa method, och 
uträknade eFtcr den famma aRronomifKa Taf- 
lor ofver planerernes rorelfer, hvilka han kal- 
lade Tabidce RuLolphlnce , emedan lian dedicera- 
de dem til Ke;fer Rudolphus, fom vifte at 
fatta rått varde på denne man, och hade up- 
tagit honom uti fin fårdeles höga ynneft och 
bevågenhet. Deflia tafior åro likvål få in fat- 
Q. 3 ^^dc. 
