igor, gfan. Febr. Mavt. 101 
mer fig vid åfynen af mennifkor. Cocos- 
trädets blad-flammar åro på upfidan urholka- 
de eller renlade, måfl nårmaft foten: i desfe 
år det fom Ikornen i fednare fallet undan- 
doljer fig, liggande platt nedtryckt, få att 
man nedifrån marken icke kan fe honom» 
Efter en god flund tittar han val ner, att fc 
om han ånnu blir folk varfe, i h vilket fall 
haii åter ligger långre flilla , men fer han icke 
till någon , begifver han fig åter up at fprin- 
ga omkring. Mången gång får fkytten flå 
halfva timman dodflilla 3 och vånta at han 
ikall krypa up, innan han kan fkjuta på ho» 
nom. Hans late år fmackande, likt våra Ikor- 
nars. Gjor fitt bo i höga lummiga tråd, ja 
ock i fjelfva Cocos-trådet. Huru många e tin- 
gar den hvarje gång bår år obekant. Åter 
Pifang, Bananas, eller Paradis- trådcts frugt, 
fom på Canarie-Öarne , dår det vid åbråddar- 
ne åfven våxer, kallas Plantano, hvarafPEN- 
nant gifvit denna Ikorn fitt namn; Jambo- 
notter, Eugenia Jambos; Cocos Not -kärnar 
m. m. , och tamd åfven brod. Ung fångad 
kan han tämjas, bunden fom Markattor, eller 
hållen i bur, fom man gor med vån Defs 
kott åtes. Som ofvan fagdt år, kallas han af 
Indianerne Surikatje, det vill fåga, lilla Palm- 
vins-katten , emedan han måfl: lefver och up- 
pehåller fig på Cocos-tråden , famt tycker myc- 
ket om Cocos-trådets faft eller lag, hvaraf en 
fort Palmvin tilredes, fom kallas Sury, och 
hvilken 
