lo Jan. Febr. Mart. 
Clafs, hvilkas Skal i anfeende til en eller an- 
nan art kan fägas vara vindadt. En fådan 
Vindning eller rättare Ormllängning, är dock 
m^rändels mycket oordentelig, äfven inom 
famma Art, få at den ej allena är til antalet 
af Vindningarne olika, utan ock den ena 
Vindningen ftörre, den andra inikränktare , 
och få åter mera utvidgad: den ena vindnin- 
gen kan vara cirkelrund, då den andra är af- 
lång: den ena kan hänga tiihopa med den an- 
dra, och den påföljande Vindningen kan vara 
helt ledig o. f. v. deremot finner man deffe 
Vindningar på Snäckkräken hafva det natur- 
ligafte fammanhang, famt det regelbundnafte 
omlopp och.förenmg. Bonanni har äfven re- 
dan i fm tid infedt denna märkeliga fkilnad, 
då han i MiiJ, Kirch, p. 437 fåledes införes 
fig utlåtande: fine regiila fie&tintur ^ ideoqiie 
NB. turhinati <^icendi non fuut ^ och Martini 
kallar dem Tiihuli irregiilariter contorti^ 
Merberörde oordentelighet fynes dock mera 
tilfällig, fom fram bättre ikal vifas, och kan 
fåledes ingalunda anfes fåfom någon obehörig- 
het i deras fkapnad. Vidare är ock den fkil- 
naden betydelig, at deffe ma/kars Vindningar 
äro utan Pelare fom Snäckorne näftan alia haf- 
va, hvarföre ock v. LiNNé kallar en fådan 
ricktig Vindning ciraimvolutio circnm cohiviel- 
lam, GuETTARD har jämväl ricktigt anmärkt 
denna fkilnad. Ändteligen äro ock Snäckkrä- 
ken altid frie och ledige, famt bära gemenli- 
gen fin vindning upföre: deremot äro merbe- 
rörde til denna Clafs förde Malkkräk merän- 
dels altid och beftändigt anvuxne vid andra 
ting 
