Jan. Febr. Mar t. 33 
möjligt var 5 och blef i fynnerhet af Teglet 
fullkomligen braf. Til Biåsningen nyttjades 
de vanlige Sjömalmerne, fom fvårligen fås få 
förfedda med inblandning af fand, och ftun- 
dom någon Blålera, eller annat tiiräckeligt 
och tjänligt Slaggämne, at de kunna fmälta 
enbart, utan måfté näftan jämt, til hvarje 
upfättning påbäras i| ä 2 Ikoflar Ölandskalk, 
hvilken väl gör lätt gång i Masugnen, men 
är tillika Ikärande. 
Efter flutad Blåsning har Pipan funnits^ 
få långt Tegel varit nyttjadt, öfverft aldeles 
oförändrad, utan at ens vara glaferad) och 
nederft vid Ikilnaden imellan Pipftenen och 
Teglet, det fenare allenaft ytterft tunt Slagg- 
Jupet. Men Pipftenen däremot öfveralt Siagg- 
lupen, och Murbruket därimellan mycket 
bortfmält. Öfverftäilet, fom murades af Pip- 
ften, och Murbruk med inblandad Masugns-* 
flagg, har ock ägt mera bedånd än vanligt. 
Häraf tyckes fåledes kunna flutas at det-» 
ta flags Tegel äger betydelig förmåga at emot^ 
ftå en ftarkare eldgrad, och äfven flvärande 
Slaggens åverkan j famt at det därföre, få väl 
vid Masugnar fom vid andra Smältverk, tor- 
de kunna med förmon användas. Det ar väl 
fant, at Blåsningen, hvarvid förföket Ikedt, 
ej varit lång, och at det endaft blifvit nyttjadt 
i öfra delen af Masugnspipan, hvareft ej är 
den ftarkafte eldgraden j men hvad (iet förra 
eller tiden angår, har den likväl varit tilräc- 
kelig för at fe Teglets art, fom om den va- 
C rit 
