36 
Jan. Febr. Mart. 
da punc^^j h varmed de fäfta fig på Sten gan- 
Ika flarkt, få at då de loffas, ofta en ikäriva 
af Sten följer med: varande eljeft, utom den- 
na lilla punkten, fom likfom utgör deras rot, 
löfa ifrån Stenen: och växa merendels til ikap- 
nad af breda och runda biad. 
Utaf deffa äro 13 olika arter (Species)^ 
kände, fom växa hos ofs: och 10 af deffa, 
med iina variationer, äro af mig förfökte. 
Deffa växa endaft på Berg och Stenar: pä 
många ftälien til Hor myckenhet. Undan- 
tagas 3:ne af deffa, fä innehålla alla de an- 
dra et rödt färgämne, fom för hvar och en 
tyckes vara eget, och olikt från de andras. 
De fläfle af deffa öfvergå Orfeille - Lafven 
(L. Tartareus)3 och 2 eller 3 gifva få vacker 
färg, fom föga gifver Cochenilien efter. 
Utaf Cochenilie införlkrifve$ til Sverige kan- 
Ike inemot loo,ooo:de Ikålpund, fom koftar 
f Rrdr ikålp. i partie. Om därföre Allmo- 
gen, fom nyttjar detta dyra färgäinne, ville 
i ftället nyttja deffa, hvaraf de kunde få nä- 
^ ftan lika vackra färgor, huru flora penninge- 
fummor fkulle icke da befparas och behållas 
inom riket? Det kommer endaft an på kon- 
ften, at fäfta deffa färgor. Til grundfärger 
torde de öfvergå både Kräpp och Brefilja. 
De kunna pa 4 å 5 dagar, med mycken liten 
koftnad, förvandlas til färgämne, fom med 
flörre vinft och förmon kunde fäljas och ex- 
porteras, än fjelfva Lafven. Kunde äfven kon- 
Iten upfinna ett fatt, at få och plantera deffa, 
på våra Berg och Stenar få ikulie deffa, fom 
