^79 Sy (^^^- ^^S* fto7 
Så at i allmänhet for 
f D-^rc P (D + r- I. f ); 
Och om alla hvarfvens antal hvarmed linan 
uplindas kallas S, få år for Ä^hvarf Conens ra- 
dius D + 5<: och den uplindade långdenP(D + 
Summan af alla uplindade längder for r 
hvarf år fåledes Pr (D + "-^=^')j afven få 
fumman for alla S hvarf = PS ^ D + 
och detta alt for upgäeijde linan. 
At nu finna befkafFenheten för nedgående 
linan , få anmårkes, at fifta hvarfvet i upgäen- 
de fvarar aldeles mot det forfta i nedergående; 
jnen tillika bor i agttagas, at den radius år 
P + S — I. c. fom åftadkommit den uplinda- 
de linans lida långd P (D + S — i. c), och at 
D + Sc år den radius, fom fkuUe följa for 
nåfta uplindning , i fall linan varit längre. Så- 
ledes kommer for linans nedergåendc vid bör- 
jan af roreifen, eller vid flutet af o hvarf, då 
radien år D + Sc, linans aflindade långd at 
vara o; men vi d {lutet af forfla hvarfvet, ra- 
dien D + S — I. c, at gifva en aflindad linas 
långd = P (D + S — I . c) ; och få vidare, fom 
efterföljande upftåUning vifar: 
I flut. 
