1786. ^cin. Febr. Mart ix 
darftådes yrnnigare tilfälle at tändas, ån Eldjy^ 
T an ijeif. Deife genom eleélrifka eller Åfl<- 
ämnets rörelfe och aflopp upvåckte Liiftftröm- 
inar åro nu ock de hufvudfakligaile driffjådrar 
til Sky dragens verkningar och Phenomener. 
Man behofvej: därvid endaft heropa fig p| 
det öfvermåttari tydeliga och pa intet annat 
utt förklarhara rönet, dä en conifh, utur fvar-^ 
ta moln nedhängande Skydrags-column, i ftilU 
luft, pa 8 fots afftånd ifrån fläta hafsytan, fun- 
nits neclbläfa en grop af 6 fots diameter, med 
uphögd rand och detta med et hväfande late, 
fäforn utur en Smedjevpuf!: Eleélrifka åm-» 
liets qtfprutande utur den nedhängande moln- 
pelaren, fäfom utur en fpets, förklarar detta 
iiogfamt, och bor altid hända når utbri- 
ftande eleélricitet är enfarri och ingen mot- 
verkan eller ftridig ftröm nedifrån år til mö-^ 
tes, fåledes ej heller någon inbördes dragning 
imellan molnet och jorden verkande, 
61. At lodrätt nedåt utur fjelfva mol- 
pen frambrytande väder altid hållits for fanno- 
Jikaiie orfak til Skydrag, bevifa de mänga oli- 
ka tankar deni m^n gjordt fig om deffe moln- 
vådrens upkomft och generation* Seneca 
och Plinius befkrifva molnen fäfom omgif- 
ne af en feg hud, hvarutur fpåniliga väder 
framtränga och utbrifta til Typhoner och Sky- 
drag, Etter Cartesii Naturlåra, trodde man 
luften blifya fammantryckt imellan hopfallande 
moln, eller ock genom dLmfters fermentation 
darftådes genereras, för at ledan tränga fig ut 
igenom det nedra molnet med hvirflar och 
Sky. 
*) FiiANKLiKS Letters, pag. 256. 
