ff^^i^ ^^^S' Sept 229 
gula blad 5 hvilka kokade uti olja, kunna nytt- 
jas fåfom Senap. Roten år ojämn-, liknar en 
rödbeta, ftorleken varierar efter äldren ofta en 
half aln lång och et qvarters Diameter. När 
denna (kal beredas til brödämne, fom kallas 
Cajfave^ Ikalas roten och rifves famt iägges fe- 
dan uti fmå afianga fäckar af groft och myc- 
ket gleit linne, för at utpråffa all des faft, hvil- 
ken år et verkligt gift för mennifl^or och kre- 
atur, emedan alla (om håraf dricka, få umgål- 
ia lin djerfhet med lifvets våldfamma och ha- 
lliga förluft, hk a fom de intagit arfenicum. 
Pråffningen gär fä til, at någgra fäckar fylde 
med rifven manioque läggas pä en flat guajac* 
flock af 6 qvarters långd och half alns qva- 
drat diameter, eller något annat hårdt tråd och 
med häl frän alla fidor tvärs igenomboradt , at 
vattnet fä mycket lättare måtte bortrinna; öf- 
ver fåckarna lågg^ et helt trådftycke af lika 
långd och bredd med det underliggande; en 
iång ftång fåttes tvårs öfver detta, hvars ena 
ånda fåftes uti en rotfaft ftubbe, vid hvilkea 
hela machinen altid fättes; pä andra ändan hån- 
ges tyngder proportionerade efter Caffavens 
myckenhet, fom. fnal utpräffas. Sedan detta 
fl'.edt, fullbordas evaporation i det Caffaven 
tunt utklappas uti runda pannor eller ock for- 
.meras på järnplåtar, och fä fåttes öfver elden 
at gräddas , och när kakan på öfra fidan bör- 
jat bläddra lig, vändes den om. Detta bröd, 
fom liknar tunnbrödet i Norrland, torkas änj vi- 
dare uti fölen at fä mycket båttre conferveras ; 
man doppar det fedan uti vatten, när det ätes. 
Gryn och mzjöl beredes, om Caffaven under 
torkningen ölver elden beitändigt röres och 
mjölet 
