230 
1786. ^lil Jiig. SepL 
mjölet feclan frånfiktas. Somlige bereda foril 
Caffaven pä detta lått, och fedan å iiyo med 
vatten gora deg dåraf, fom bakas tii broci. Gry- 
nen lofa hg under kokningen och kunna alde- 
les nyttjas fäfoni Sago-gryn. De gamle, fom 
förlorat tänderna, fla vatten pa torkad CaiTave 
och préierera den, på det fåttet iipfväld, för 
annat mjukt bröd, emedan den tryckes lättare 
fonder aF tungan. Manicque- rotens giftiga 
egenn-;ap fåfom ra, famt fattet huru detta gift 
agerar uti äti"killiga djus-kroppar^ tåncker jag 
innan kort liafva den åran m.eddela. 
Ignam^ (^Diofcorea aculenta fp. pl. 1462.) år en 
krypande växt, Ii vars lina trådar rota fig på 
många Hällen, lijelken år kantig och ftråf, bladen 
blek -gröna och hjertformiga, Itora fom kar- 
borreblad, blommorna flera tiliammans, klock- 
formiga och ljusgula; krokug ftida och fml 
fvarta fron. Roten är brun och ofta 3 qvar^ 
ter lång, den är mycket mor och har en löt 
fmakj fomlige fleka den, och bruka i liållet 
för bröd, för öfrigt pä famma fått fom potatoes. 
Maife, {Zca Mays fp.pL 1378.) finnes här gan- 
flva liret», och nyttjas endalt til mjöl, men i 
des fiälle planteras i myckenhet, 
Pctit Myl QHoIcHs Sovgbum fp pl. 1484-) emedan 
den mognar fortare, famtförilår mera, ty man 
kan liäraf räkna 150 til iho:de kornet. Den 
älfkar bäll fandblandad jord; utfås ailmäimalt 
uti Augulti eller September, vid regn -tiden, 
då den är mogen uti Januarii och Febrnani 
månader. Kören växa til 8 a 10 fot hopa, 
hatva långa och ljusgröna blad, hvitrandiga, 
och bära blomvippan i toppen; fjcliva kornet 
