1786, Nov. Dec, 283 
mStte vara mycket finalt Man vet icke hvar- 
före RuMPH kallat den nigra, ty i befkrifnin- 
gen fager han endafl at den år gråblåaktig, 
plere finnas pa hafsbotn vid ftranderna i fanden 
fiied nedra andan af Bolen mer och mindre in- 
fänkte och uprått fiftade. Med öfra delen el- 
Jer fjädern iYi de fafom utbredde Blomller och 
röra befuindigt på iina firålar, men vid minfla 
rörelfe i vatnet eller annalkande fara, draga 
de tiifamman iina fjädrar. Då man med han- 
den upifrån och nedåt härdt vidrör SträlarrxCs 
tänder eller taggar, känner man fäfom af brån- 
nåfslor en hetta i handen , fom rodnar och fom 
varar 3 dagar; nien då man griper deffa Sjö- 
pennor nedanunder och npföre , märkes ingen 
olägenhet Har man blifvit bränd eller ftuc» 
jfcen af de fina taggarna, hjelpes det fnart dä 
ftället tvättas med a(ka och fur limon-faftj 
livarefter påimörjes den afkgrä fkorpan af Ac-^ 
casbarium nigrum (Gorgonia antipath,) rifven 
med vatn. Deffa Sjöpennor (kola ock gifva 
et gråaktigt och i mörker lyfande fken ifrån 
f]g, hyilket förmodeiigen intet är annat än fjei& 
va kräken och fäledes egenteligen de ibland al- 
la Sjöpennor fom gifva det redan omtalte ikenet 
§. i5, N:o 5. Nopp-SjöPENNA (Pennatula 
^tupata): Bokn huigrund ^ Stralfäftct p^ Rygg fi dan 
l^anccttformigt med fma fjdliiknande tänder i ra- 
der i Stv alar nc^ fallvis pa hpär andra liggande^ Djur^ 
hägarne i en enkel rad vQxHvis franvikne ^ hefiaen^ 
de af J via tagellika taggar. 
Af deffa känrietekn jämförde med Rod-yS- 
fejinanf (§ ]är nogfamt inhämtas at den- 
na, Sjöpcnna utgör en fårfkild art. Til äfven- 
tyrs 
