288 1786. 0£i. JS^ov. Beg. 
Tyfl<a kallat den die Lcuchte, Utan ?A\ tvif- 
velar det ockfä Lys-Sjcipennan^ fem Albinus 
Annot. I. p. 7. 94. t. 6. f. 3-5, nämner Penna 
marina rubra. lil denna vidlörtiga Synonymie 
kan åfven läcjgas Schröters Gefch* der Steine 3. 
p. 527, där denna Sjöpenna erhållit en eller an- 
nan anmärkning under namnet P. phofphorcn.; 
och i Schrift. der Berl. Gefellfch. 6. p. 421. 
lofvar Chemnitz ätdulliga uptåckter rörande 
denna Sjopennas egenfkaper. Jag vill kalla 
den Pennatula phofphorea: Stipite tereti, Rachi 
dorfo lineari lanceolata confertim paleaceo-den- 
ticulata ^ Radiis fubincumbentibus , Calyculis 
fetofo - fpinofis fecundis. 
§. 20. Lys-Sjopennans ftorfla längd hin- 
ner inemot 4 tum, hvaraf Bolen åger ofver 
hälften; Stat. Muller fåtter hela längden til 
4 a 8 tum, och Strälarnes antal ä h varje fida 
til 24 och dåröfver. Fargeii år matt gul ak tig 
blandad med mer och mindre blodrodt, i fyn- 
nerhet pä Strålfållet och måft pä Strälarne. Bo^ 
len är merendels jämntjock och luden eller m^ed 
ganfka tåta och karta hår fåfom på et Sammet, 
hvilket dock icke lynes dä den är uptorkadj 
nedra ändan är ihmdom trubbigt hväfTad, llun- 
dom utRår en nog lång fpets fåfom en rot, 
upvid tjockare än et tagel och utiore affmal- 
nande til den finafte fpets. Både på buk- och 
ryggfidan af Stra!fdjlet gär längs midt efter en 
djup fåra, hvilken icke lär finnas på någon 
annan art om icke pfi Kopp - Sj5pcnnan 16). 
De fmä Fjälltänderne på ryggfidan hafva nog 
mycken likhet med Djurbägarne få vida at de 
beltä af ganllia fina och karta Tagel-fpctiar. omi 
denna 
