14 1748- J^nuar. Februar. Mart. 
Negrerna fvarta , hvarförc de ock på Grekiflca fatt 
et namafom betyder brända, et klart tecken til den- 
na meningens ålder. Och pa det ej omftåndigheter 
fkulle fela, fähafva Fablerna tillagt, at detta håndt 
når Phaeton körde Solenes vagn, for vilfe om 
vågen, och rakade när in pä Negrernas land. Dock 
lafver Herodote hy It en annan mening, fåforn 
ock den gamla Geographen Aristobolus. Ibland 
de nyare har Ortelius i fynnerhet gjort fig 
möda at den förlägga. 
Det år jemvål lättare at förlägga deras me- 
ning fom tro, det Negrernas fvarta kommit af den 
forbannelfen, fom Gud låt falla pä Chams efterkom - 
mande j eller det Stamforaldrarnas inbillning kom- 
mit denna fvärtan at blifva et arf i flågten j el- 
ler at någon blanning flcer i deras våtfkor af Vi- 
triolifkt och befkt, lom den lärde Brown gilTat, 
ån at båttre orfak gifva^ De fora härefter hafva 
tilfålle at opna Negrer, lära ej gloma at efterfc 
om deras galla altid är fvart, fäfom Dr.BARRERE 
cn Ängelsman fkrifves hafva anmärkt , och deraf 
flutit til deras fvarta. Vi fe alla dagar huru myc- 
ket gallan formar pa Männifkjo- kroppens färg; 
men det år i fjukligit tilftänd, når han går utom 
lina käril, och drifver in uti blodets fåframticke 
man fkulle tro , at fvart galla hafver fädan verkan 
pa mjolkfaften , at det fom fedan af våtflkorna gär 
til corpus mucofum blifver fvart. Ty den fereufa 
delen af blodet år ej fvart hos N(?grerna , fäfom 
man fer pä det hvita af ogat. Men då blifver äter 
frågan, hvadan det kommer at Negrerne hafva 
fv^irt galla mer ån andra folkflag. Genom {jukdo" 
mar fer man at månnifkor blifva fvarte , och fä un- 
derligare hud ån nägonfin Negern , fäfom en ung 
man hvilkcn jag fag 1742 i Dover uti Ängland, 
