58 1748^ J^nuar. Februar. Marr. 
ket, fä år det oäaven högre och famma ton. 
(§2.). Tager man det nåfta, fom är två tredjede- 
lar at famma ftrång eller pipa y fä blir detqvinten: 
tar man man tvårt om tretvaendclar, en och en 
half gång få långt, fä blir det inverfa quintcn, 
det år quarten djupare, hvars hålft och odav tre- 
fjerdelarår ratta quarten: tar man fyra femtedelar, 
få blir det ftora tertjen^ hvilken år fexfemtedelar 
af quinten och fåledes fexta til quinten j fäat quin- 
ta är lilla tcrtjen til den flora tertjen och famma 
quinta år åter Itora tertjen til den lilla, fåledes 
hafva de 7 toner (§2,) med hvarannan närmailc 
gemenfkap. 
f , Detta år icke någon tagen mening, fom fom- 
liga Mulici hålla fore, at delTe nämnde toner 
Ikulle allenaft komma nårmafl til de (§4.) förhåll- 
ningar emot hvarannan > men icke verkeligen haf- 
va noga de famma 5 utan den rorelfe, genom hvil- 
ken ljuden meddelas orat, får af defla forhållnin- 
gar et ofverens kommande, hvilket uti Mufiquen 
kallas Sycigia eller accord och beftSr af fundamen- 
ren med tertjen quint och oclaven hvar af den nu 
uti Europa malt bruKelige, för rättefnore och full- 
komligafte häidne, fyrftämniga Muiiquen har fit 
urfprung, af hvilken de flera llammorna alla be- 
ftå. Ty, fä långe et ljud höres antingen liten tid, 
eller lång , få måffce det fom meddelar orat ljudet, 
Itlndigt rora orat fuccefUve, hvilket vidrörande 
fker nödvändigt längfammare då den kroppen, fom 
orfakar ljudet, rorer fig långfammare, och täta- 
re dä kroppen rorer fig häftigare, fä at känningar- 
na i orat, hafva famma forhällande til hvarannan, 
fom kropparnas rorelfer , hvilka orfaka ljudet^ 
Om nu en rorelfe af ljud kännes wti orat på lika 
