1748- Januar. Februar. Mart. 77 
Den allmänna meningen derpa orten var 5 at 
delTc rötter flutit dit och itannat der efter fynda- 
floden, fäoliKt har det fynts, at ncågonfin nägot 
träd der yppe pa tjellen hade kunnat våxa, at äf- 
ven gemene man malt foka de ålfta tider at gifva 
orfak til defla fynd^ 
Om atcrhafsvatnetfor någon tid ftådt fä högt, 
at det med defTa fjoar kunnat gora et vatten, och 
defie furu rötter pafudant fått kommit at flyta dit, 
fa har det fed:m fordrat äcminllone 10000 är, in- 
nan hafsflranden kunnat flytta flg fa långt neder, 
nämligen 8o eller kanfke 100 famnar, fom H. Hel- 
LANT haller forc defie FjålKjoar varabelagnc ofver 
de nu varande hafsllrander, pa den grund, at hafsvat- 
nct i alla tider lidit famma forminlkning, fom nu i 
vdra tider nämh*gcn4|; Sven fly fot pa 100 är,efter de 
Ron H. Profeflbr Celsius anfört i 174^ äi*s hand- 
lingar» Men hvarforc behofver man foreltälla lig 
det defla rötter flutit dit? Fall an nu for tiden in- 
gen furu eller något annat trå kan växa uppe på 
fjållbergen, fa är iikvål ingen tvifvel,det de icke 
växt der i forna tider, dä vatnet Itadt högre och ej 
ifrån defle oiter affkildt , fom det nu år. Det ål' 
troHgt,at defCe fjållberg da varit af famma beflcaffen- 
het, fom de hogliindta Ikogs-afarna i Dalarne der 
furor våxa, fom ymnigafl» Men fedan vatnet fma- 
ningom aftagit, h a fs 11 ränderna flyttat fig ifnln f| al- 
lén, dunfter och våtfkor forfvunnit, har jorden 
hårdnat, och bhfvit obeqvåm at gifva nägon foda 
for trän och växter 5 ty at det ej är norden , fom 
gjort fjällen obequåm for växter, det vifar nog- 
famt den höga bergsryggen la Cordeillcr i/\merica, 
der växter åfveh fä litet trifvas, fom pä dc Nordin 
flva fjlllar, ehuru den är belägen under fjelfva JE-^ 
cjuatoren. DelFe 
