174 1748- M Aug, Scptemb. 
man har af kunna taga et nytt och flarkt fldl, at 
befLyrka Newtons theorie med, hvilken ock re- 
dan af alla hufvud - Planeterna , Gometerna och 
var mäncnogfamt blifvit bekräftad, Jag vet val, 
at någre namnkunnige Mathematici ånnu vilja fo- 
regifva, at var månes gäng ej i alla mål rattar lig 
efter Newtons thcorie : men jag årforfäkrad, 
at om njgra obfervationer , gjorda pa manen, 
tyckas ftrida emot bemålte theonc, mäfte (kihia- 
den och felet befta i obfervationcrna eller nägon 
annan obekant orfak , men ej i Ijclfva theonen» 
Ty det kan latteligen hånda, at alla ojemnheter, 
fom manens gäng, efter gravitations lagarna bor 
vara underkailad, verkeligdn hos honom jfinnas, 
men at de åro forviklade och blandade med nägon 
annan, hvars orfak är obekant, och fom man ej 
elicr a pofleriori Fatt reda pä hit in tiU 
Vidare, om den andre Jupiters mane med fin 
attraftion oroar I:s, fä tyckes han ock ijelf bora 
hafva af J:s nägon känning tilbaka. Det hafver 
jag ock af obfervationcrna fatt anledning at tro, 
fåfom af det nu följer O^onjns kan. När II:s och 
I:s åro i conjuncäion med hvarandra i Jupiters 
fkugga, och I :s gar förta il, dä befinnes II:s akid 
tvårt om vara maft retarderad och tröga 11. Da 
ir.s gjort et omlopp ifrän G til G, har l:s i med* 
lertid gjort tvä och litet der ofver, nämligen få 
mycket fom i hans rorelfe fvarar emot 20y minu- 
ters tid/ Altfä åro de dä ej fafom förra gängen 
aldeles conjunÖri vid G och ^, utan I:s år redan 
inemot tre grader närmare B. När II:s fulbordat 
tvä omlopp j har I:s gjort fyra, och ända fex gra- 
der der til. Sålunda fkiljer I:s fig ifrån conjun- 
£tionernj^ med il s tre grader mer for hvar gäng 
