242 1748- Odob. Nov. Decemb. 
omlopp kring Solen, ilannade ej långe innom A- 
llronomi blott fom en märkvärdig tiiokning i den 
kunfkap man dä ägde om denna verldfens ftora 
bygnad j man fant at famma uptåckning fkuUc 
ftraxt tilfkynda det allmänna en mårkelig båtnad 
uti den angelägna kunfkapen om orternas råtta be- 
lägenhet på Jordklotet. Sä mänga formorkelfer 
fom della månar i deras tida och qvicka lopp uti 
Jupiters fkugga låta fina äfkådarc fkonja , få män- 
ge tecken gifva de dem ockfä, at pä en gäng taga 
i agt, de åtfkilliga dagsftunder, fom uren pä or- 
ter under åtlkilliga meridianer utvifa, och derige- 
nom gifva tilkånna famma meridianers fkilnad, el- 
ler orternas Longituder. Ernådde man ockfä nå- 
gon gäng en fä fullkomlig kunfkap om delTa månars 
gång, at tiden förut kunde noga uträknas , när def- 
fa formorkelfer pa någon vifs ort borde fynas , vo- 
re man ockfä ilraxt i ftänd , fä fnart någon f ådan 
formorkelfc pä någon obekant ort blifvit obferve- 
rad, at finna ortens Longitud. Intet goremäl 
kunde fordenfkull mera torv årfvaAflronomi det all- 
männas välbehag, än utarbetandet af fådane tafloij 
fom tjentc til deffa formorkelfers uträknande. 
Man hade ånnu i början ingen anledning at 
annorledcsanfe defla månars lopp, än fäfom jämna , 
de der ej Ikedde den ena tiden häftigare än denan« 
dra : och efter Jupiters fkugge kaftas i en rät linea 
ifrån fölen, fä hafva tiderna , fom blifvit obfcrvera* 
de emellan formörkelferna, tjent at finna omlopsti- 
derna, fom dä borde (kilja endaft uti hvad fom 
vridningen af Jupiters ikugga , i defs lopp omkring 
fölen, förlänger de fSrra. I ftod af de obfervatio* 
ner fom Galileus och Kepler dä hade hun- 
nit göra pä formörkelferna af Jupiters månar, fö- 
retog 
