244 1748- Odob. Nov. Dcccmb. 
lopp, ej uti famma plan fom Jupiter gor fit om- 
kring fölen, utan fnarare uti cn fom år paraiicl med 
ecliptica, eller den hvaruti Jorden häller fin ärli- 
a han. I (lållct derfore de uti det förra fallet 
ade altid tagit lika läng väg, midt igenom Jupi- 
tcrs fkugga, kommer nu deras våg derigenom at 
blifva ibland längre och ibland kärtare , och den 
ytterfta månan ibland at aldeles undvika fkuggan. 
Igenom en fådan forå^idring af månarnas inlöps Ital- 
ien i fkuggan , har dä ockfä håndt at inloppen 
fkedt ibland tidigare och ibland fenare ån uträk- 
ningarne, grundade på en vis tid emellan mänar^ 
nas återkomfter i fkuggan, hafva gifvit* 
Ål nogarc inhämta huru tplnarnas baner mån- 
de vara, belägne emot Jupiters, gaf Herr Cassini 
den åldrc (ä) noga agt uppå hvareft Jupiter vi- 
ftades i des ban, dä månarne tilbragte den långfta 
"tiden at gå igenom fkuggan, hvilket han fant ej 
vara der, fom denna ban {kår ecliptica, fåfom det 
hade fkedt om månarnas baner hade med ecliptica 
varit parallela, utan då forfl når Jupiter hade fkfi- 
dit derifrån en tiondedel af fit omlopp , eller då 
han var kommen halfvågs i Vattumannen eller uti 
lejonet, derefl: fålcdes noderna eller affkårningen 
af defle baner åro. Likaledes fant han, då de kär» 
tafle tider, fom man hade obferverat manarne an- 
våndt at gå igenom Jupiters fkugga, jamnfordcs 
med de långfla, at flutningen af månarnas baner 
emot Jupiters borde vara nåflan tre grader, och 
fåledcs mera ån dubbelt (torre ån flutningen emel- 
lan Jupiters ban och ecliptica. 
Efter 
Les Hypothefes & Tables des Satellites de Jupiter par 
M. Casfini contenues dans Les anciens Memoires de UAcadciiiie 
Royale des Scienees, Tom, VIII. 
