t 1748- Odob. Nov. Dccemb. 245 
Efter fom Jupiters egen kropp förhindrar at 
i f befkada de tvånne inre manarna, bäde nar de ga in 
' och ut utur fkuggan , dä Jupiter år noderne fom 
: nårmail, fä blefHerr Cassini föranlåten at foka 
• i cn annan utvåg til defTa noders finnande. Han up- 
t fokte med de länglla tuber de fmä {luggar, iom 
I manarne kafla uppå Jupiters kropp, da de gä der 
. ^mellan och felen, och når han fant at lamma 
' ftuggiir gingo tvårt ofver Jupiters dilk , ilot han 
1 at Jupiters villande dä hade varit i den lineen hvar- 
■ uti des och des manars baner fkara hvnrandra, hvil- 
• ken affkårning foga fkilde ifrän de yiterila manar- 
nas, åtven fä val fom ftupningen af deras baner: 
fåledes flot han det alla fyra mänarne gjorde fina 
■ baner fom nogafl i en och famma plan, 
• [ Man hade val dä redan fig nogfamt bekant at 
1 Jupiter, fä val fom Jorden och de andra Piane- 
I terna, ej hollo nägon fullkomlig cirkelrund ban 
: ©mkring Solen, utan cn, den der var litet oval, 
i fåledes at Jupiter den ena tiden var Solen nårma- 
■ rc och den andre längre derifrän, hvarigenom des 
1 gäng blef ibland hafligare och ibland langfamarc. 
. Men de, fom i början utgäfvo taflor ofver Jupiters 
månar, erhindrade fig ej, at cn fädan ojåmn gäng 
hos Jupiter fkuUe åfven gora nägon ändring uti 
tiderna emellan manarnas äterkomfter i fkuggan, 
; ihvilkaman hållit for oföränderliga, til des Herr 
Cassini vifle at den, fom deraf fororfakades, kun- 
de redan i den forfla månans gäng lliga til hal fau- 
nan tima, och i den fjerdes, anda til tretton ti- 
mar, fom defTa månar den enä tiden kunde fnara- 
rc nalkas fkuggan an den andra, och i de medier- 
ila bagge , i proportion deremellan. 
Når 
