1748- Odtob^Nov.Decemb, 247 
eller des månars gcång, faledes at formorkelferna 
kunde obierveras ända til en fjerdedels tima fena- 
re, når Jorden var fom långft aflågfen ifrån Jupi- 
rer , än nk' hon var fom nårmaft^ Orfaken hår til 
blef fokt få val af Herr Cassini i början fom af 
Herr Romer uti en makelig faft mycket hailig 
rorelfc af liufet 5 fom man förut hade trodt utan 
uppehåll medelt fig ofveralt, fådan, at det hade 
anvåndt denna tiden at lopa tvårt ofver den ftora 
cirkeln, iom jorden ärligen gor i fit omlopp om- 
kring Solen, och år en våg af tjugu fyra millio- 
ner Svenfka mil. Men när H. Cassini fant at 
denna orfaken ej kunde lämpas vid alla tilfällen 
ni de ojämnheter man fant i de tre ofre manarnas 
formorkelfer, blef han föranlåten at lämna en fits, 
fom ej i alla mål bok ftrek , ehuru fannolik han i 
iig ijelf fyntes vara» 
Herr Romer llod icke des mindre faft vid fin 
mening, och feck jämväl många medhallare äf- 
ven af de llorflaMathematicij hvar ibland var H^ 
Halley, (/) fom altid behagade fådane fintli- 
ga fatfer : han vifte det man igenom denna fatfen 
kunde förklara ilorre delen af de obekante ojämn- 
heter, fom man hade tagit i agt åfven i de tre yt- 
tre Jupiters månars formorkelfer. Således at om 
man den ville forkafta , borde man anda i des ilål- 
le antaga en annan ojämnhet, fom fkulle beftå uti 
fupiters e/ler des månars rorelfer , och hade någon 
gemenfkap med Jupiters belägenhet til Jorden> 
nen hvad grund fkulle dertil vara ? 
Ehuru bagge Herrar Maraldi, Farbror och 
Brorfon, (gj ånnu ytterligare bemödade fig at; 
Q. 4 vifa 
(f) Philofophical TransaéHons N. 214. 
Ig) Mera» dc UAcaidenj, Royale des Sciences. 1707. & i732» 
