^48 1748- 0(Stoh. No v. Decemb. 
vifa huru fvärligeii denna fatfcn af Ijufets makliga 
rorelfe paffade fig med obfervationerna , och 
huru ftora (kål H. Cassini hade haft den famma 
at låmna, i det man hade obfcrvationer , der de 
tre yttre manarnes formorkelfer hade tildragit fig 
fenare når Jorden varit fupiter nårmaft , än dä hon 
varit långll bart; fä blef lik vai frågan, fä långe 
deiTe trenne månader vifte obekanta ojämnheter i 
fina formorkelfer, hvarfore icke fådana ojämnhe- 
ter kunde vara fä ilora, at de, ibland fäfom (Iri- 
dande med dem Ijufets rorelfe fororfakar^ komma 
da ej allenaft dem at fortaga, utan ock at vifa fig 
pä den andra fidan. 
Herr Grandjean, den nu varande Kongl. 
Franfka Vetenfkaps Academiens Secreterare (^), 
ville ockfä at dcrtil kunde vara blott en optifk 
orfak> Ty ju närmare Jorden år defili uplyfta mä- 
nar , ju tydligare och ljufare mäfte de fynas for en 
obfervator, och ju långre går det ut, dä mänan 
efter hand gar in i {kuggan, innan man fer honom 
aldeles förmörkad , och f äledes kommer tiden- af 
des formorkelfer at utdragas, fom i anfecnde til 
Ijufets rorelf^ borde fnarare obferveras, i fynncr- 
liet pä de tre ytterlla »månarna, hvars läogfamma 
gäng i fkuggan gor uti detta Ijufets aftagande ea 
Itorre utdrågt ån i den forfta^ 
Således (kulle dä alla ojämnheter, fom man fin- 
ner i Jupiters månars formorkelfer, pä intet fått be- 
Hå i nägon ojämnhet i deras egen gäng. Mcri 
hvarfore (kulle defia fmä planeters rorelfer aga 
denna förmånen allena, dä alla hufvud - planeterna 
hafva 
0) Mem, dt UAcademie Royale des Sciences 1733, 
