246 i-S3- S:pt. 
nyfs befkrifna fått, kan lågga det i bränvin, 
och når det deraf år genomfuget, låter det He- 
tare torrka lig. 
Det famma, fom år fcgdt om delta djurs 
torrkning, gäller åfven om alle andre af Aite- 
rias och Echinus , i den mon, de. år o mer el- 
ler mindre flora och kottiulla. 
At förut lägga fådane djur. fom man vill torr- 
ka, men fom lått rutna, uti fpiritu vini, år icke 
nägon galen method. Härigenom torrkas fmårre 
fyrfotade djur s Foglar, Amphibier, Fiflsar och 
ftörre Inleder långt bättre , ledan de legat förut 
långre eller korrtare tid i fpiritu vini 3 utan atgif- 
va ifrän fig den vidriga rutna {tanken, fom fyller 
rummet och ditlockarDermeft.es lardarius, at låg- 
ga lina ågg. Jag har ock funnit, at torrkade djur, 
fom förut legat i fpiritu vini, brånvin eller arrak, 
varit .fagfriade ifrån mal efteråt, och at hare-ler 
fjädrar af törrutnelfen ej lofsnat. Når man lågger 
flere djur i bränvin tilhopa i ett fat i fynnerher* 
bör man likväl taga i agt den forligtighéten, att 
infy hvart och ett djur iirfkildt i en dertill läm- 
plig och lagom lior linne-påfe, fom hindrar, un- 
der" det kårlet transporteras, djuren at ftöta mot 
h varandra, at ihopfnårjas och at losfkaka hår, tjä- 
drar eller någre at dels fmårre och finare kropps- 
delar. 
Bejkrifning på en Halkm^Ma/ki 
CLAS B JERKANDÉR, 
Comrmniftcr i G&thene Färfemliog vid Skara. 
M 
nge Xattirai-Hiftorici hafva bemödat fig, att få 
den&Ldkeflj fora ar ibland Hallon (Rubus Idxus) 
na 
